Celebra firmă de reconstrucții antropologice Kennis&Kennis a reușit să-l readucă la viață pe Ion de la Anina
![Celebra firmă de reconstrucții antropologice Kennis&Kennis a reușit să-l readucă la viață pe Ion de la Anina 1 ion d ela anina](https://www.argument.ro/wp-content/uploads/2023/05/ion-d-ela-anina.jpg)
![Celebra firmă de reconstrucții antropologice Kennis&Kennis a reușit să-l readucă la viață pe Ion de la Anina 1 ion d ela anina](https://www.argument.ro/wp-content/uploads/2023/05/ion-d-ela-anina.jpg)
În februarie 2002, o echipă speleologică ce explora sistemul carstic din Valea Minișului, în sud-vestul Munților Carpați, lângă Anina, a dezvăluit o cameră necunoscută anterior, unde au fost descoperite mai multe resturi de schelete de mamifere. Peștera, care părea să fi servit în principal drept cameră de hibernare pentru ursul de peșteră, a prezentat aranjamente neobișnuite, cum ar fi așezarea unor resturi pe roci înălțate, sugerând o anumită implicare umană în depozitele acumulate. De fapt, speologii Ștefan Milota, Adrian Bîlgăr și Laurențiu Sarcina au descoperit o mandibulă umană completă, peștera fiind botezată atunci „Peștera cu Oase”.
În anul 2003, Kennis&Kennis, o altă echipă de cercetare compusă din Ștefan Milota, Ricardo Rodrigo și Mircea Gherase a descoperit rămășițe umane suplimentare pe suprafața peșterii. Astfel, un întreg schelet cranian anterior a fost găsit împreună cu un os temporal larg stânga și o serie de segmente osoase frontale, parietale și occipitale, craniul fiind botezat ”John of Anina”. Analizele oaselor descoperite au relevat faptul că acestea au o vechime de 45.000 de ani. După un lung proces de analize, specialiștii firmei Kennis&Kennis au reușit să refacă chipul lui Ion de la Anina, exponatul aflându-se la Muzeul Neanderthal din Mettmann, Germania. În Caraș-Severin, turiștii pot vizita Centrul Muzeal din Anina, acolo unde a fost realizată o copie fidelă a peșterii mai sus menționată și multe alte exponate interesante.
“Sunt sigur că nu aşa l-ați conceput sau visat pe primul român. Pentru că el nu are de fapt nimic idealist de a face cu „dacii și romanii” sau originile puriste, sănătoase din cărțile și lecțiile noastre de istorie. El este un „prototip” al nostru. Şi totuşi chiar dacă nu e neapărat „român” sau „vlah” în sensul tipic al cuvântului, el „a fost primul aici” și e foarte posibil că e strămoşul nostru comun direct din bagajul genetic. Într-o explicație scurtă dar și incompletă el e unul cel mai vechi schelete ale „omului timpuriu european” nu doar din țara noastră ci și de pe continent având vârsta undeva cam la 40 000 de ani, deci e ceva mai bine decât „moș strămoș”… și după cum vedeți arată mai est-asiatic decât orice „năpastă migratoare” din negurile cărților noastre de istorie națională. Casa lui, Peștera cu Oase, aflată în Banat, judetul Caraș Severin, a dezvăluit osemintele lui Ion de la Anina sau „John of Anina” în cercurile internaționale, iar o serie de savanți de cel mai mare renume, doctori în antropologie și evolutia omului în special, împreună cu universități și muzee de origine ale omului din Germania au contractat firma de reconstrucții antropologice la cel mai înalt nivel, americano-olandeză, Kennis & Kennis, şi l-au readus pe Ion de la Anina la viață tridimensional după luni de munca asiduă, studii și măsurători. Și a ieșit așa, cu un zâmbet totuși absolut superb, strămoșul nostru, aproape pare mai deștept ca noi astăzi care ne pierdem vremea cu fleacuri la nivel de istorie și evoluție umană…“, se arată într-o postare pe rețelele de socializare a lui Radu Frențiu.